Najnovije
Priča
01 September 2024
Dijego Sorilja je novi rezidentni koordinator Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori
Više informacija
Priča
18 July 2024
Ubrzanje ostvarivanja Agende 2030 snažna podrška pristupanju zemlje EU
Više informacija
Priča
11 July 2024
Genocid u Srebrenici je potresan dokaz o razornim posledicama nečinjenja u suočavanju sa mržnjom
Više informacija
Najnovije
Ciljevi održivog razvoja u Crnoj Gori
Ciljevi održivog razvoja su globalni poziv na akciju za okončanje siromaštva, zaštitu životne sredine i klime Zemlje i za osiguranje da svi ljudi žive u miru i prosperitetu. To su ciljevi na kojima Ujedinjene nacije rade u Crnoj Gori:
Priča
28 November 2023
Latest: UN Montenegro Snapshots
Interested in the work of UN team on the ground?You're at the right place. Take a tour below through the review of monthly newsletters - UN Snapshots - where you can find major actions and results the UN team achieved together with partners in Montenegro. Latest... Highlights from UN's work in Montenegro in 2023 Highlights from UN's work in Montenegro in 2022 Highlights from UN's work in Montenegro in 2021
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2023-11/202204%20April.jpeg?itok=_UeYaYnX)
Priča
23 October 2023
Evropska unija i Austrija potpisale partnerstvo u okviru Fonda za ubrzani razvoj Crne Gore
Podgorica, 23. oktobar 2023.
Visoki predstavnici Delegacije Evropske unije, Austrije i sistema Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori, u prisustvu Predsjednika Crne Gore Jakova Milatovića i Premijera Dritana Abazovića, potpisali su sporazum o opredjeljivanju sredstava Fondu za ubrzani razvoj Crne Gore. Riječ je o finansijskom alatu nove generacije koji su uspostavile Ujedinjenje nacije u zemlji, a čiji je cilj objedinjavanje donatorskih sredstava koja će se usmjeriti ka razvojnim inicijativama.
Predsjednik Crne Gore Jakov Milatović poručio je da Fond nije samo finansijski mehanizam, već moćno sredstvo uticaja i da današnje okupljanje označava snagu partnerstva Crne Gore sa Ujedinjenim nacijama, Evropskom unijom i partnerskim zemljama.
"Naša zemlja je pokazala svoju posvećenost ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja podsticanjem ove inicijative i podrškom implementaciji strateškog okvira koji su dogovorili Vlada Crne Gore i Ujedinjene nacije. Takođe smo poslali jasan signal da je Crna Gora fokusirana na razvoj u strateškim oblastima dajući značajan doprinos Fondu i utirući put drugim zemljama da to urade." – kazao je MIlatović.
"Ovom inicijativom promovišemo vrijednosti UN-a, ali i generišemo novu vrijednost za građane Crne Gore. Ovo je najbolji pokazatelj da se dobra i inkluzivna politika isplati i da Crna Gora ima prijatelje širom svijeta. Dugujemo veliku zahvalnost EU koja nas i na ovaj način snažno podržava. Pozivam i druge države da se pridruže da zajednički radimo stvari ne samo za dobrobit Crne Gore, nego i da svima pošaljemo poruku mira i prosperiteta, jer Crnoj Gori kao ekološkoj državi pripada da zagovara Ciljeve održivog razvoja." - kazao je Predsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović..
Evropska unija opredijelila je dva miliona EUR za Fond za ubrzani razvoj Crne Gore, dok je Austrija u tu svrhu opredijelila 1,5 miliona EUR.
Ambasadorka Evropske unije u Crnoj Gori, Oana Kristina Popa, kazala je da je podrška Fondu za ubrzani razvoj Crne Gore novi i inovativni vid saradnje.
„Uspostavljamo jedinstven okvir koji će nam omogućiti pristup svim 18 agencija UN-a koje rade u Crnoj Gori. Tako ćemo na najbolji način iskoristiti njihovu ekspertizu u podršci neophodnim reformama i razvojnim naporima Crne Gore. Podrška Fondu je dio paketa pomoći EU pod nazivom Instrument za reforme, koji je kreiran da podrži Crnu Goru u rješavanju teških i strukturnih prepreka rastu, a uključiće i druge međunarodne organizacije, poput EBRD-a i Svjetske banke“, kazala je Popa.
„Austrija se pridružuje ovom partnerstvu zbog jedinstvenog koncepta, transformativnog i inovativnog potencijala. Kao takav, Fond je usklađen sa austrijskom spoljnom politikom – da podrži multilateralizam kroz snažnu ulogu Ujedinjenih nacija i da podrži evropsku perspektivu Zapadnog Balkana da odlučno napreduju na svom putu ka pridruživanju EU – takođe u interesu regionalne stabilnosti“ – kazao je Karl Miler, ambasador Austrije u Crnoj Gori
Fond za ubrzani razvoj Crne Gore je podrška implementaciji Okvira saradnje u održivom razvoju 2023-2027, strateškog petogodišnjeg plana saradnje Vlade Crne Gore i Ujedinjenih nacija. Konsolidacijom i usmjeravanjem sredstava ka razvojnim intervencijama, ovaj Fond ima za cilj da pruži stratešku podršku ubrzanju pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji i istovremeno implementaciji Agende za održivi razvoj 2030.
Rezidentni koordinator UN U Crnoj Gori Piter Lundberg, zahvalio je Evropskoj uniji i Austriji na pristupanju Fondu.
„Ono što gradimo u Crnoj Gori sa ovim Fondom je presedan u razvojnom sistemu Ujedinjenih nacija i inspiracija drugim zemljama. Veoma smo ponosni što vam danas predstavljamo novu platformu za donacije i pokretanje partnerstva Fonda sa privatnim sektorom. Donatorska platforma, kao jedan od dokaza inovativnih i inkluzivnih pristupa Fonda, predstavlja poziv privatnom sektoru, pojedincima i prijateljima Crne Gore i Ujedinjenih nacija da se uključe u podršku održivom razvoju zemlje.“ – kazao je Lundberg, najavljujući prvo partnerstvo te vrste sa Elektroprivredom Crne Gore.
Najnovije kontribucije predstavljaju nastavak podrške Fondu za ubrzani razvoj Crne Gore. Prethodno, kontribucije za ovaj Fond opredijelile su vlade Luksemburga, Švajcarske i Crne Gore.
Fond je koncipiran tako da pruži podršku strateškim inicijativama u tri prioritetne oblasti Okvira saradnje Crne Gore i Ujedinjenih nacija za period 2023–2027: 1) inkluzivni ekonomski razvoj i ekološka održivost, 2) razvoj ljudskog kapitala, smanjenje ranjivosti, socijalna uključenost i 3) društvena kohezija, upravljanje po mjeri čovjeka, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2023-10/F9IP4elW8AMa3Po.jpeg?itok=jb3Jf520)
Priča
26 September 2023
Crna Gora: Nemogućnost da se osigura nezavisnost pravosuđa je prepreka pristupu pravdi, izjavila je ekspertkinja UN
Podgorica, 26. septembar 2023.
Činjenica da sedmi sudija Ustavnog suda, Vrhovni državni tužilac i članovi Sudskog savjeta iz redova uglednih pravnika nijesu izabrani je ugrozila planove za reformu pravosuđa u Crnoj Gori, ocijenila je danas ekspertkinja UN.
„Nemogućnost da se osigura nezavisnost i integritet pravosudnog sistema u Crnoj Gori je prereka pristupu pravdi za njene građane“, rekla je Margaret Satertvejt, specijalna izvestiteljka UN o nezavisnosti sudija, tužilaca i advokata u svojoj izjavi na kraju svoje službene posjete Crnoj Gori.
Gospođa Satertvejt je navela da Skupština Crne Gore u više navrata nije uspjela da izabere sedmog člana Ustavnog suda, Vrhovnog državnog tužioca i članove Sudskog savjeta iz redova uglednih pravnika.
„Posljedica toga je da u ovim institucijama nedostaje strateško rukovođenje, a planiranje i sprovođenje aktivnosti u cilju reforme sistema nije moguće. Poslanici moraju interese svoje zemlje staviti iznad politike i osigurati da se izglasaju ova imenovanja bez daljeg odlaganja”, navela je ekspertkinja.
Tokom svoje posjete, gospođa Satertvejt se sastala sa sudijama i tužiocima koji su rekli da rade u objektima u koje se očigledno nedovoljno ulaže. Zgrade su stare, premale i u lošem stanju. Nema dovoljno kancelarijskog prostora za sudije i tužioce, a nedostaju i IT oprema i digitalizacija. Specijalna izvjestiteljka je isto tako ukazala na bezbjedonosne rizike na koje treba hitno obratiti pažnju.
„Tokom mojih posjeta sudovima, bila sam šokirana kada sam vidjela neadekvatne objekte za skladištenje arhiva i dokaza, uključujući vatreno oružje i narkotike”, rekla je ekspertkinja.
Satertvejt je rekla da, iako su razne vlade tokom godina iznosile planove za izgradnju novih zgrada za sudove, ti planovi nijesu rezultirali opipljivim poboljšanjima.
Ona je pozvala da se obezbijede dodatna finansijska sredstva i da se odluke o dodjeli tih sredstava donose uz najstrožije poštovanje principa sudske i tužilačke nezavisnosti.
Specijalna izvjestiteljka se sastala sa brojnim organizacijama koje su je informisale da ih je pravosudni sistem više puta isključio, zanemario ili se neadekvatno prema njima ophodio. Grupe koje zastupaju osobe s invaliditetom, žene koje su preživjele nasilje od intimnih partnera i nasilje u porodici, Romi, LGBT i druge osobe su govorile o dugotrajnim odlaganjima, neinformisanosti sudija i tužilaca i nedostatku političke volje da se postigne napredak.
Satertvejt je rekla da je prepoznala energiju i posvećenost pojedinaca koje je upoznala u svim djelovima pravosudnog sistema i građanskog društva, koji iskreno rade, u dobroj namjeri, da omoguće ostvarivanje pravde i koji služe svojoj zemlji.
„Cijenim njihove napore i spremna sam da im ponudim svoju pomoć i podršku. Ohrabrujem i sve ostale u Crnoj Gori i širu međunarodnu zajednicu da učine isto“, rekla je ekspertkinja.
Ona je napomenula da je, i pored toga što su u Crnoj Gori već usvojeni brojni zakoni i sistemi neophodni da se osigura nezavisnost, integritet i kvalitet rada pravosuđa, implementacija i dalje slaba.
„Ako Crna Gora ne može, ili neće, da preduzme odgovarajuće korake da obezbijedi nezavisno, nepristrasno i kompetentno funkcionisanje cjelokupnog pravosudnog sistema, onda se mora razmotriti radikalna mjera utvrđivanja odgovornosti, kao što je veting (provjera)“, naglasila je Satertvejt.
Specijalna izvjestiteljka će Savjetu za ljudska prava u Ženevi u junu 2024. predstaviti završni izvještaj sa svim nalazima i preporukama.
KRAJ SAOPŠTENJA
*Ekspertkinja: gospođa Margaret Satertvejt, specijalna izvjestiteljka o nezavisnosti sudija i advokata. Savjet za ljudska prava je imenovao za specijalnu izvjestiteljku Ujedinjenih nacija o nezavisnosti sudija i advokata u oktobru 2022. godine. Profesorica Satertvejt je naučnica i međunarodna eksperktinja iz oblasti ljudskih prava sa višedecenijskim iskustvom u toj oblasti. Profesorica je praktičnog prava na Pravnom fakultetu Univerziteta u Njujorku, SAD.
Specijalni izvjestioci su dio mehanizma poznatog pod nazivom Specijalne procedure Savjeta za ljudska prava. Specijalne procedure, najveće tijelo nezavisnih eksperata u sistemu za ljudska prava Ujedinjenih nacija, je opšti naziv za nezavisne mehanizme Savjeta koji se bave prikupljanjem činjenica i monitoringom stanja ili tematskim pitanjima u zemljama širom svijeta. Eksperti Specijalnih procedura rade na dobrovoljnoj osnovi; nijesu zaposleni u Ujedinjenim nacijama i nijesu plaćeni za svoj rad. Nezavisni su u odnosu na bilo koju vladu ili organizaciju i nastupaju u ličnom svojstvu.
Kancelarija visokog komesara UN za ljudska prava, stranica o Crnoj Gori.
Za dodatne informacije ili upućivanje zahtjeva medija, molimo da kontaktirate hrc-sr-independencejl@un.org
Za pitanja medija u vezi sa drugim nezavisnim ekspertima UN-a, molimo kontaktirajte Mayu Derouaz ( maya.derouaz@un.org ) ili Dharishu Indragupthu (dharisha.indraguptha@un.org)
Pratite vijesti u vezi s nezavisnim stručnjacima UN-a za ljudska prava na Twitteru @UN_SPExperts .
Zabrinuti ste za svijet u kojem živimo?
Onda se danas zauzmite za nečija prava.
#Standup4humanrights i posjetite web stranicu na http://www.standup4humanrights.org
Onda se danas zauzmite za nečija prava.
#Standup4humanrights i posjetite web stranicu na http://www.standup4humanrights.org
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2023-09/DZO_8668.jpg?itok=u8ASkWzP)
Priča
20 June 2023
Riječi mogu biti oružje. #ZaustaviMržnju
Podgorica, 19. jun 2023.
Široko rasprostranjen govor mržnje među mladima, njegovi uzroci i posledice bili su u središtu dijaloga sa mladima koji je tim UN u Crnoj Gori organizovao sa dramskim studiom „Prazan prostor“ povodom obilježavanja Međunarodnog dana borbe protiv govora mržnje 18. juna, u podgoričkom pozorištu Dodest.
Događaj je okupio oko 60 mladih ljudi različitog uzrasta, iz različitih segmenata društva, iz grupa koje se često suočavaju sa govorom mržnje, kao i predstavnike Zaštitnika ljudskih prava i sloboda i međunarodnih partnera – Savjeta Evrope i Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju.
“Borba protiv govora mržnje je od ključne važnosti za UN. To je, kako je rekao Generalni sekretar, toksična i destruktivna pojava. Govor mržnje je u direktnoj suprotnosti sa fundamentalnim obećanjima Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima, čiju 75. godišnjicu obilježavamo ove godine, a koja je i danas aktuelna kao i na dan kad je nastala.” – kazala je Anjet Lanting, savjetnica za ljudska prava u kancleariji UN.
U dinamičnoj i otvorenoj diskusiji mladi su se saglasili da je govor mržnje sveprisutan u njihovim sredinama, ističući da odgovor društva nije ni približno dovoljan.
U okviru dijaloga razmenjena su iskustva, dirljiva svedočenja i konkretni primjeri sa kojima su se susreli mladi ljudi, koji su identifikovali neke od osnovnih uzroka i ključnih pokretača govora mržnje. Patrijarhalni stereotipi, neregulisani društveni mediji i nedovoljna prioritizacija ovog problema bili su samo neki od uzroka koji su pomenuti u diskusiji.
“Govor mržnje je prisutan na svakom koraku i svaki dan, po bilo kom osnovu – po polu, seksualnoj orijentaciji, nacionalnosti, političkom opredeljenju, imovinskom statusu, popularnosti u grupi…“, rekao je 17-godišnji Asmir ukazujući da ljudi nerijetko pravdaju govor mržnje pozivajući se na slobodu govora.
Dijalog sa mladima inspirisan je izvođenjima kratkih pozorišnih komada mladih glumaca, kao i kratkim filmom „Ljubav i nasilje“. Film prikazuje autentične priče iz stvarnog života mladih sa fokusom na rodno zasnovani govor mržnje i nasilje među adolescentima. Predstava se izvodi u formi takozvanog „forum teatra“ – interaktivni formatu sa prekidima u kritičnim trenucima kako bi se publika uključila u diskusiju.
“Ono što smo videli u filmu je veoma realistično, nešto čemu svjedočimo ili doživljavamo skoro svakodnevno“, rekla je 12-godišnja Iva, napominjući da se govor mržnje prečesto ignoriše ili zataškava.
Predstavnici dramskog studija „Prazan prostor“ Marija i Mirko, koji imaju veliko iskustvo u vođenju dijaloga na ovu temu, usmjeravali su na način da pomognu mladima u publici da razumiju prirodu govora mržnje i da ih podstaknu da iznesu svoje stavove..
„Uvijek je fascinantno, ali istovremeno i šokantno kada mladi ljudi otključaju svoja iskustva i svoje stavove“, rekla je Marija i istakla da društvo ima neprihvatljivo visok nivo tolerancije prema govoru mržnje i da je govor mržnje u velikoj mjeri normalizovan.
„Ono što smo danas čuli bilo je na momente teško, neprijatno, ali bilo je jasno: govor mržnje i nasilje u porodici, školi, medijima i društvu su veoma stvarni. Mladi su podijelili dirljiva iskustva, ali i važne ideje o tome šta mogu da urade i šta roditelji, nastavnici i lideri treba da urade da zaustave govor mržnje i nasilje.“, zaključila je Anjet Lanting.
Dijalog sa mladima o govoru mržnje organizovan je u okviru inicijative za obilježavanje 75. godišnjice Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima - #HR75. Događaj je finansirala Kancelarija UN za ljudska prava.
Foto galerija
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2023-06/Hate-speech-day-2023%20%281%29.jpg?itok=WVudEg8a)
Publikacija
01 July 2022
Okvir saradnje Ujedinjenih nacija za održivi razvoj 2023-2027
Kao odgovor na potrebu ostvarivanja nacionalnih prioriteta, Okvir saradnje UN za održivi razvoj 2023-2027 razvijen je kao zajedničko opredjeljenje Tima UN u zemlji da pruži punu podršku ubrzanju ostvarivanja Agende održivog razvoja do 2030. i pristupanju zemlje Evropskoj uniji.
1 od 5
![United Nations Sustainable Development Cooperation Framework](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2022-07/UNSDCF-Frontpage.jpg?itok=feq8A2J8)
Priča
04 September 2024
Dijego Sorilja je novi rezidentni koordinator Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori
Od 1. septembra 2024. Dijego Sorilja iz Španije preuzeo je poziciju v.d. rezidentnog koordinatora UN u Crnoj Gori.„Drago mi je što se pridružujem ovako efikasnom timu UN u zemlji koja je globalno prepoznata kao veoma aktivna država članica UN i kao primjer efikasne saradnje organizacija UN, vlade i drugih partnera. Radujem se saradnji na jačanju zajedničkog rada UN i na ubrzanju ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja u Crnoj Gori“, kazao je Sorilja po preuzimanju funkcije.Sorilja dolazi u Crnu Goru iz Jemena gdje je bio zamjenik koordinatora za humanitarni rad, nadgledajući jednu od najvećih humanitarnih operacija na svijetu. Takođe je bio rezidentni koordinator UN u Tunisu (2017-2020) i Ekvadoru (2012-2017).Sa više od 31 godine iskustva u radu za Ujedinjene nacije, gospodin Sorilja je radio u četrnaest različitih zemalja, ali iu sjedištu UN u timu Generalnog sekretara UN. Pokrivao je vodeće pozicije u oblastima izgradnje i očuvanja mira, političkomg posredovanja, razvoja i humanitarnog odgovora.Sorilja je diplomirao pravo na Univerzitetu Autonoma u Madridu i magistrirao pravo na Instituto de Empresa. Tečno govori španski, francuski, engleski i italijanski jezik.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2024-09/diego%20zorilla%2009%2024%207.jpg?itok=ttTFz2VC)
Priča
18 July 2024
Ubrzanje ostvarivanja Agende 2030 snažna podrška pristupanju zemlje EU
Podgorica, 18. jul 2024.Visok stepen komplementarnosti Agende održivog razvoja i procesa pristupanja Evropskoj uniji snažan su podsticaj Crnoj Gori da nastavi rad na ubrzanju ciljeva održivog razvoja. Ovo je zajednički ocijenjeno na sastanku Nadzornog odbora za praćenje implementacije petogodišnjeg Okvira saradnje UN i Vlade Crne Gore za održivi razvoj 2023-2027, kojim su ko-predsjedavali ministar vanjskih poslova dr Filip Ivanović i v.d. rezidentnog koordinatora u Crnoj Gori Vladimir Gjorgjiev. Na sastanku su razmatrani zajednički rezultati ostvareni u 2023. godini kao i aktivnosti u ovoj godini koje Vlada i sistem UN u zemlji zajednički sprovode, u sklopu implementacije strateškog petogodišnjeg Okvira saradnje. Ministar Ivanović je istakao da su u prvoj godini implementacije Okvira saradnje Crne Gore i UN za period 2023-2027, realizovani brojni programi i projekti u okviru strateških oblasti, te da realizovane inicijative predstavljaju dobru osnovu za dalje produbljivanje saradnje u cilju ispunjavanja ciljeva održivog razvoja i Agende 2030 u Crnoj Gori “Podrška UN Sistema Crnoj Gori na planu postizanja održivog razvoja i ispunjavanja ciljeva definisanih u Agendi 2030, komatibilna je i sa našom evropskom agendom, a Vlada Crne Gore u kontinuitetu potvrđuje svoju posvećenost održivom razvoju zemlje”, kazao je ministar. Naglasio je da pitanja poput dalje izgradnje društva, zasnovanog na demokratskim vrijednostima, vladavini prava i poštovanju osnovnih ljudskih prava i sloboda ostaju ključni prioritet, posebno imajući u vidu činjenicu da se Crna Gora nalazi u završnoj fazi integracionog puta u EU i da je od izuzetnog značaja dalja podrška UN-a, posebno u kontekstu pružanja podrške jačanju kapaciteta na planu promocije i zaštite ljudskih prava. V.d. rezidentnog koordinatora u Crnoj Gori Vladimir Gjorgjiev kazao je da je današnji sastanak još jednom potvrdio snažno partnerstvo Crne Gore i Ujedinjenih nacija i istakao da sistem UN u zemlji ostaje posvećen pružanju podrške Vladi Crne Gore na putu ka Evropskoj uniji i u ostvarivanju Agende održivog razvoja do 2030.„U pozivu na Samit za budućnost u septembru ove godine, Generalni sekretar UN ukazao je na zaostajanje u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i pozvao države članice da ispune obećanja preuzeta prilikom usvajanja Agende 2030. Nemam sumnju da je Crna Gora u potpunosti posvećena ispunjenju svog obećanja za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, što za zemlju predstavlja snažan podsticaj za ubrzanje svog puta ka Evropskoj uniji.“ – kazao je Gjorgjiev ističući da to potvrđuje i Nacionalna izjava o posvećenosti sa konkretnim opredjeljenjima za ubrzanje sprovođenja Agende 2030, koju je Predsjednik Crne Gore predstavio na Samitu održivog razvoja u septembru 2023..U okviru zajedničkih intervencija u 2023. godini, Vlada i sistem UN sproveli su programe i projekte ukupne vrijednosti 15.8 američkih dolara, a iznos raspoloživih sredstava za zajedničke intervencije planirane za 2024. je 25,5 miliona američkih dolara. Petogodišnji plan razvoja - Okvir saradnje UN za održivi razvoj 2023-2027, koji zajednički realizuju 18 agencija UN u zemlji i Vlada Crne Gore u saradnji sa nacionalnim i međunarodnim partnerima, definiše podršku sistema UN u Crnoj Gori u tri strateške oblasti:inkluzivni ekonomski razvoj i održivost životne sredinerazvoj ljudskog kapitala, smanjenje ranjivosti i socijalna inkluzijasocijalna kohezija, upravljanje usmjereno na ljude, vladavina prava i ljudska prava.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2024-07/JCSC%20%284%29.jpg?itok=5OyBJ_gj)
Priča
11 July 2024
Genocid u Srebrenici je potresan dokaz o razornim posledicama nečinjenja u suočavanju sa mržnjom
11. jula obilježava se prvi Međunarodni dan razmišljanja i sjećanja na genocid u Srebrenici 1995. godine.Prije 29 godina Ujedinjene nacije i svijet iznevjerili su Srebreničane. Preko 8.000 bosanskih Muslimana je sistematski ubijeno, a njihovi posmrtni ostaci sahranjeni u masovnim grobnicama. Ovo je bio najgori zločin u Evropi od Drugog svetskog rata.Danas odajemo počast žrtvama i iskazujemo solidarnost sa preživjelima.Takođe potvrđujemo našu podršku porodicama ubijenih, u njihovoj odlučnoj potrazi za istinom i pravdom. Moramo se boriti protiv poricanja i revizionizma i uložiti napore da identifikujemo svaku žrtvu i da svakog počinioca privedemo na odgovornost.I obavezujemo se da ćemo nastaviti da učimo iz ove neopisive tragedije i dijelimo priče i pouke iz Srebrenice.Genocid u Srebrenici je potresan dokaz o razornim posledicama nečinjenja u suočavanju sa mržnjom. Moramo se boriti protiv podjela i netolerancije, zalagati se za ljudska prava i promovisati međusobno razumevanje i pomirenje.Neka sjećanje na Srebrenicu ojača našu odlučnost da izgradimo svijet oslobođen pošasti genocida – svijet u kojem prevladavaju pravda i mir, gdje je svečano obećanje „nikad više“ ispunjeno cijelom čovječanstvu.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2024-07/UN%20sg2.jpg?itok=vjbRaocy)
Priča
02 July 2024
Partnerstvom do snažnije podrške djeci i odraslima sa smetnjama u razvoju
Podgorica, 28. jun 2024.Izgradnja jakih partnerstava je ključna za povećanje institucionalnih kapaciteta za prevenciju institucionalizacije osoba sa invaliditetom, i sveukupno da se napravi preko potreban napredak u ostvarivanju prava osoba sa invaliditetom u Crnoj GoriTo je zaključeno na konferenciji održanoj 28. juna u Podgorici u organizaciji Vlade, Institucije Ombudspersa i Sistema UN u Crnoj Gori, na kojoj su predstavljeni ključni rezultati dvogodišnje inicijative „Unapređenje inkluzije djece sa smetnjama u razvoju i odraslih sa invaliditetom u Crnoj Gori“. Zajednički program finansiran je od strane UN Partnerstva za osobe sa invaliditetom (UNPRPD), a sprovode ga UNDP i UNICEF uz podršku savjetnice UN za ljudska prava, u saradnji sa Ministarstvom rada i socijalnog staranja, Ministarstvom za ljudska i manjinska prava, kancelarijom Ombudsmana i organizacijama osoba sa invaliditetom.Predstavnica Ministarstva rada i socijalnog staranja, Budimirka Đukanović, ukazala je da je “ministarstvo, u saradnji sa UN i institucijijom Zaštitnika u prethodne tri godine učestvovao u implemtaciji projekta u okviru ostvarivanja nacionalnih razvojnih prioriteta i Ciljeva održivog razvoja i realizacije međunarodno priznatih obaveza Vlade u domenu ostvarivanja ljudskih prava, socijalne inkluzije i reformske agende povezane sa procesom pristupanja Crne Gore EU”. Đukanović je navela da je projekat započet kao sastavni dio Integrisanog programa saradnje Crne Gore i Ujedinjenih nacija, tokom 2021. u dijelu promocije prava osoba sa invaliditetom. Projekat je realizovan u 2022. i 2023. godini, a prethodila je početna faza, 2021. godine, tokom koje su predstavnici Vlade, Zaštitnika, osobe sa invaliditetom i organizacije osoba sa invaliditetom (OPDs) konsultovane o prioritetnim oblastima. Zaštitnik Siniša Bjeković kazao je da se unutra ove, po brojnim indikatorima najviše marginalizovane društvene grupe, nalaze mnogi članovi društva koji su dodatno opterećeni barijerama u ostvarivanju svojih prava. "U toj višestrukoj i intersekcijskoj nejednakosti prilično često se dešavaju situacije koje su izvan pažnje onih koji se kroz život probijaju sa znatno manje prepreka u ostvarivanju faktičke ravnopravnosti u društvu i državi" – kazao je Bjeković uz poziv privrednim subjektima i apel na korporativnu društvenu odgovornost u integraciji osoba s invaliditetom.Iskazao je nadu da će predstojeća reforma socijalne i dječije zaštite usvojiti drugačiji pristup i pronaći odgovarajuće modele brige za djecu sa posebnim razvojnim potrebama"koja će rasteretiti, a ne osloboditi obaveze i samu porodicu, kao bitan faktor u životu svakog djeteta bez obzira na bilo kakvo lično svojstvo".Zahvalio je partnerima iz UN agencija, primarno UNICEF-a, sa kojima je, kako je naveo, urađeno nešto što je država zaboravila ili stavila u drugi plan "a to je da projektujemo i stavimo u funkciju nezavisno tijelo koje će vršiti praćenje izvršavanja obaveze države prema Konvenciji UN o pravima osoba sa invaliditetom".„Ujedinjene nacije u Crnoj Gori nastavi će da pružaju podršku zemlji i zalažu se za jednakost, jednakost i puno uključivanje osoba sa invaliditetom u crnogorsko društvo u skladu sa obavezama zemlje koje proističu iz ratifikacije Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima osoba sa invaliditetom“, kazala je Nela Krnić, vršiteljka dužnosti predstavnika UNICEF i projektna koorinatorka. Ona je zahvalila organizacijama za prava osoba sa invaliditetom, Ombudsmanu, ministarstvima i drugim partnerima na odličnoj saradnji u protekle dve godine.U okviru zajedničkog programa, 100 profesionalaca iz različitih sektora, obučeno je za sprječavanje institucionalizacije, razvoj modela usluga na nivou zajednice i pružanje psihosocijalne podrške. Postavljeni su temelji za osnivanje prvog crnogorskog Centra za hraniteljstvo za podršku djeci sa smetnjama u razvoju. Istraživanje potreba odraslih osoba sa invaliditetom rezultiralo je identifikacijom ključnih usluga podrške zajednici koje su im potrebne i analizom troškova tri takve usluge. Smjernice za budžetiranje koje uključuje osobe sa invaliditetom su razvijene, sa ciljem da se povećaju resursi za usluge u zajednici, ali sveukupno radi jačeg ostvarivanja prava osoba sa invaliditetom. Znakovni jezik – koji je sada zvanično priznat – takođe je olakšan u okviru programa.Program je podržao uspostavljanje prvog nezavisnog mehanizma za praćenje koji vodi kanclearija Ombudsmana i koji uključuje deset organizacija osoba sa invaliditetom. Mehanizam već nadgleda implementaciju Konvencije UN o pravima osoba sa invaliditetom u Crnoj Gori. U okviru programa je obavljeno deset terenskih posjeta koje su se, između ostalog, bavile inkluzivnim obrazovanjem, socijalnom i dječijom zaštitom i stanjem u psihijatrijskoj bolnici Dobrota. Članovi su iznijeli identifikovane izazove i dali preporuke nadležnim organima za rješavanje ovih problema.Uz podrška programa, nedavno ponovo osnovana Uprava za zaštitu osoba sa invaliditetom od diskriminacije, u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, omogućava izradu dvogodišnjeg akcionog plana za napredovanje na glavnom strateškom dokumentu o pravima osoba sa invaliditetom. „Kritično je važno što je obezbijeđeno učešće organizacija osoba sa invaliditetom u svim fazama procesa, od početne analize situacije, kreiranja reformskog projekta i njegove implementacije“, kazala je Krnić i podsjetila da je sistem UN u Crnoj Gori integrisao prava osoba sa invaliditetom u svoje strateške dokumente, a takođe i organizovao obuke za više od 80 svojih zaposlenih o uključivanju osoba sa invaliditetom u programe UN, koje su sprovele organizacije osoba sa invaliditetom.„Ovaj projekat nas je nekako povezao jer obično nemamo priliku da sarađujemo. Da, imamo saradnju između roditelja djece i omladine sa smetnjama u razvoju, ali ovaj projekat je pružio priliku da radimo sa drugim organizacijama za osobe sa invaliditetom“, kazala je predstavnica organizacije osoba sa invaliditetom koja je učestvovala u programu.Ostvarivanje prava djece i odraslih sa smetnjama u razvoju važan je aspekt rada UN u Crnoj Gori i jedan od temeljnih uslova za ispunjenje obećanja datog u okviru Ciljeva održivog razvoja i napredovanje u okviru Strategije UN za uključivanje osoba sa invaliditetom. Stoga će se u predstojećem periodu nastaviti sa radom na jačanju institucionalnih kapaciteta za sprječavanje institucionalizacije djece i odraslih sa smetnjama u razvoju. Predstavnici organizacija za prava osoba sa invaliditetom nastaviće da prate sprovođenje Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima osoba sa invaliditetom u Crnoj Gori, kroz saradnju sa institucijom Ombudsmana.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2024-07/unicef-05-11-326.jpg?itok=hNnzdaBH)
Priča
18 June 2024
Uloga mladih ključna u borbi protiv govora mržnje
Podgorica, 18. jun 2024.Na treću godišnjicu Međunarodnog dana borbe protiv govora mržnje, tim Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori poziva sve na zajedničku akciju za okončanje govora mržnje. U inkluzivnoj i mirnoj Crnoj Gori nema mjesta za govor mržnje i za narative koji izazivaju podjele.Govor mržnje je globalni problem i Crna Gora nije imuna na tu pošast. To je nedavno konstatovao i Komitet UN za eliminaciju diskriminacije prema ženama, koji je zabilježio porast govora mržnje prema ženama, uključujući političarke. I druge grupe se u Crnoj Gori kontinuirano suočavaju sa govorom mržnje i diskriminacijom – LGBTI osobe, Romi i Egipćani, osobe sa invaliditetom i drugi. U javnosti su pristuni govor mržnje i narativi podjela koji su zasnovani na političkoj i vjerskoj pripadnosti.Govor mržnje, kako je kazao generalni sekretar UN Antonio Gutereš, „je pokazatelj diskriminacije, zlostavljanja, nasilja, sukoba, pa čak i zločina protiv čovječnosti. Ne postoji prihvatljiv nivo govora mržnje. Moramo svi raditi na potpunom iskorijenjivanju govora mržnje“, rekao je Gutereš.Lideri imaju odgovornost da svojim primjerom doprinesu društvenoj koheziji i otpornosti. Mediji i oni koji su na pozicijama uticaja takođe igraju važnu ulogu. A obzirom da se teret rasprostranjenog govora mržnje u onlajn sferi snažno odražava na djecu, adolescente i mlade, njihovo uključivanje u borbu protiv ove pošasti je od suštinskog značaja. Njihove jedinstvene perspektive su ključne za izgradnju onlajn i javnih prostora koji njeguju inkluzivnost i odbacuju mržnju.Zato, na ovogodišnji Međunarodni dan borbe protiv govora mržnje, Ujedinjene nacije naglašavaju važnost ulaganja u snagu i glas mladih kako bi se suprotstavili govoru mržnje.
1 od 5
![](/sites/default/files/styles/featured_content/public/2024-06/NOTOHATE.jpg?itok=B6TtSWVd)
Saopštenje za javnost
18 September 2023
Ekspertkinja UN će posjetiti Crnu Goru u cilju procjene nezavisnosti pravosudnog sistema
ŽENEVA (18. septembar 2023.) – Specijalna izvjestiteljka UN o nezavisnosti sudija i advokata, Margaret Satertvejt (Margaret Satterthwaite) će od 19. do 26. septembra 2023. boraviti u službenoj posjeti Crnoj Gori.
Gospođa Satertvejt će tokom posjete procijeniti mjere koje je Vlada preduzela sa ciljem da osigura nezavisnost pravosuđa i slobodno obavljanje advokatske profesije. Pored toga, razmotriće proces refome pravosuđa u cilju procjene njegove usklađenosti sa međunarodnim standardima u oblasti ljudskih prava, kao što su nezavisnost pravosuđa i princip podjele vlasti. Specijalna izvjestiteljka će takođe analizirati pitanje pristupa pravdi za sve i nastojaće da razumije iskustva građana Crne Gore sa pravosudnim sistemom.
Ekspertkinja će se sastati sa zvaničnicima Vlade i poslanicima Skupštine Crne Gore, kao i sa predstavnicima civilnog društva, akademske zajednice, agencija UN, donatora i diplomatske zajednice.
Gospođa Satertvejt će predstaviti preliminarne zaključke posjete na pres konferenciji u utorak 26. septembra u 10:30, u Eko zgradi UN.
Specijalna izvjestiteljka će svoj finalni izvještaj predstaviti Savjetu za ljudska prava u junu 2024. godine.
KRAJ SAOPŠTENJA
*Ekspertkinja: gospođa Margaret Satertvejt, specijalna izvjestiteljka o nezavisnosti sudija i advokata. Savjet za ljudska prava je imenovao za specijalnu izvjestiteljku Ujedinjenih nacija o nezavisnosti sudija i advokata u oktobru 2022. godine. Profesorica Satertvejt je naučnica i međunarodna eksperktinja iz oblasti ljudskih prava sa višedecenijskim iskustvom u toj oblasti. Profesorica je praktičnog prava na Pravnom fakultetu Univerziteta u Njujorku, SAD.
Specijalni izvjestioci su dio mehanizma poznatog pod nazivom Specijalne procedure Savjeta za ljudska prava. Specijalne procedure, najveće tijelo nezavisnih eksperata u sistemu za ljudska prava Ujedinjenih nacija, je opšti naziv za nezavisne mehanizme Savjeta koji se bave prikupljanjem činjenica i monitoringom stanja ili tematskim pitanjima u zemljama širom svijeta. Eksperti Specijalnih procedura rade na dobrovoljnoj osnovi; nijesu zaposleni u Ujedinjenim nacijama i nijesu plaćeni za svoj rad. Nezavisni su u odnosu na bilo koju vladu ili organizaciju i nastupaju u ličnom svojstvu.
Kancelarija visokog komesara UN za ljudska prava, stranica o Crnoj Gori.
Za dodatne informacije ili upućivanje zahtjeva medija, molimo da kontaktirate hrc-sr-independencejl@un.org
Za upite medija o drugim nezavisnim ekspertima UN, molimo da kontaktirate Mayu Derouaz (maya.derouaz@un.org) ili Dharishu Indragupthu (dharisha.indraguptha@un.org).
Pratite vijesti o nezavisnim ekspertima Ujedinjenih nacija za pitanja ljudskih prava na Tviteru @UN_SPExperts.
Brine vas svijet u kojem živimo?
Onda se ZAUZMITE za nečija prava već danas.
#Standup4humanrights
i posjetite internet stranicu http://www.standup4humanrights.org
Onda se ZAUZMITE za nečija prava već danas.
#Standup4humanrights
i posjetite internet stranicu http://www.standup4humanrights.org
1 od 5
Saopštenje za javnost
14 June 2023
Puna posvećenost daljoj saradnji sa Ujedinjenim nacijama i ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja
Podgorica, 13 jun 2023
Predsjednik Crne Gore Jakov Milatović primio je rezidentnog koordinatora UN u Crnoj Gori Pitera Lundberga.
Teme razgovora bile su dalji pravci saradnje Crne Gore i Ujedinjenih nacija, predstojeća Generalna skupština UN i Samit posvećen Ciljevima održivog razvoja koji se održava na jesen u sjedištu UN u Njujorku, SAD.
„Nastavljamo uspješnu saradnju uz zahvalnost agencijama Ujedinjenih Nacija na podršci demokratskom i ekonomskom razvoju naše zemlje. Generalna Skupština i Samit biće prilika da Crna Gora pokaže da je posvećena Ciljevima održivog razvoja UN i da smo spremni da dodatno radimo na njihovom daljem ispunjavanju“, kazao je Predsjednik Milatović.
Rezidentni koordinator UN sistema Piter Lundberg zahvalio je Crnoj Gori na donaciji od milion eura Fondu za ubrzani razvoj Crne Gore, što je najveća kontribucija tom finansijskom mehanizmu neke države u odnosu na broj stanovnika.
On je poručio da će Crna Gora, kao i do sada, imati punu podršku Ujedinjenih Nacija u svim oblastima koje podstiču njen razvoj, naročito u strateškim oblastima Okvira saradnje za održivi razvoj 2023-2027.
„Vjerujemo da će pitanje društvene kohezije kao jednog od Vaših prioriteta, ali i važnog segmenta rada Ujedinjenih Nacija, biti na pravi način adresirano kroz Fond za izgradnju mira Generalnog sekretara UN“, kazao je Lundberg, naglašavajući da sistem UN ostaje pouzdan partner ljudima Crne Gore u ostvarivanju nacionalnih razvojnih prioriteta.
Na sastanku je dogovoren i rad na zajedničkim aktivnostima povodom obilježavanja 75. godišnjice usvajanja Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima.
1 od 5
Saopštenje za javnost
13 April 2023
UN Crna Gora i vlade Crne Gore i Švajcarske potpisale sporazum o kontribuciji od 2,5 miliona EUR u Fond za ubrzani razvoj
Podgorica, 7 February 2023
Predsjednik Vlade Crne Gore dt Dritan Abazović, rezidentni koordinator UN Piter Lunberg i ambasador Švajcarske u Crnoj Gori Urs Šmid potpisali su danas sporazum o opredjeljivanju sredstava za Fond za ubrzani razvoj Crne Gore. Riječ je o finansijskom alatu nove generacije koji su uspostavile Ujedinjenje nacije u zemlji, a čiji je cilj objedinjavanje donatorskih sredstava koja će se usmjeriti ka razvojnim inicijativama.
Vlada Crne Gore opredijelila je iznos od 1 milion EUR za Fond za ubrzani razvoj Crne Gore, dok je Vlada Švajcarske podržala ovu inicijativu sa 1,5 miliona EUR. Prethodno, kontribuciju za Fond opredijelila je i Vlada Luksemburga.
"Ideja i vizija ove Vlade je da Crnu Goru učinimo zelenom destinacijom. To nije lak posao, jer mnogo toga moramo promijeniti, a moramo da imamo i održive projekte. Više sam nego siguran da će nam ovaj Fond dati šansu da nađemo dobar projekat i da ćemo nakon njegove implementacije imati mnogo bolju situaciju po pitanju održivog razvoja, kazao je dr Dritan Abazović, predsjednik Vlade Crne Gore.
Crnogorska kontribucija za održivi razvoj kroz ovaj modalitet finansiranja je posebno značajna kada se stavi u perspektivu veličine zemlje i ekonomije. Crna Gora ovim ulaže 1,3€ po glavi stanovnika u održivi razvoj kroz instrumente Fonda za ubrzani razvoj Crne Gore, što je više od svih zemalja regiona ali i jasan indikator strateškog opredjeljenja Crne Gore ka održivom razvoju i saradnji sa Ujedinjenim nacijama.
Rezidentni koordinator UN u Crnoj Gori Piter Lundberg istakao je da je Fond za ubrzani razvoj Crne Gore osmišljen kao snažan katalizator za ubrzanje ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja u zemlji.
"Fond za ubrzani razvoj Crne Gore je zajednička vizija ubrzanog ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja. Obzirom na ogromni razvojni potencijal, Fond može biti važan fatkor razvoja Crne Gore i ostvarivanja nacionalnih prioriteta, na prvom mjestu pristupanja zemlje Evropskoj uniji.“ – kazao je Lundberg dodajući da je Fonda rezultat istinskog razvojnog partnerstva.
Urs Šmid, ambasador Švajcarske koja je za sada najveći donator Fonda, istakao je da su bilateralni odnosi između Švajcarske i Crne Gore veoma dinamični i da je Švajcarska među pet najvećih stranih investitora u Crnoj Gori sa oko 800 miliona evra uloženih od 2003. godine.
“Učešće Švajcarske u Fondu za ubrzani razvoj Crne Gore dodatno će unaprediti odnose naših dveju država i verujem da će naš doprinos ohrabriti druge države i razvojne partnere da se pridruže i kroz ovaj inovativni finansijski mehanizam doprinesu ubrzanju reformi u Crnoj Gori.” - kazao je Šmid.
Konsolidacijom i usmjeravanjem sredstava ka ciljanim razvojnim intervencijama, Fond ima za cilj da, kao katalizator ubrzanja Agende 2030, ujedno doprinese i ubrzanju učlanjenja Crne Gore u EU, obzirom na visok stepen usklađenosti Agende održivog razvoja i procesa pristupanja EU.
Fond je osmišljen kao podrška strateškim inicijativama u tri prioritetne oblasti Okvira saradnje Crne Gore i Ujedinjenih nacija za period 2023–2027: 1) inkluzivni ekonomski razvoj i ekološka održivost, 2) razvoj ljudskog kapitala, smanjenje ranjivosti, socijalna uključenost i 3) društvena kohezija, upravljanje po mjeri čovjeka, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava.
1 od 5
Saopštenje za javnost
13 April 2023
Borba protiv govora mržnje je posao svih
Podgorica, 8. decembar 2022.
Suočavanje sa govorom mržnje bila je centralna tema panel diskusije „Utišajmo mržnju“ koju je sistem Ujedinjenih nacija u zemlji organizovao uoči 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskh prava.
Svoja iskustva podijelile su osobe koje su bile meta govora mržnje zbog toga ko su, čime se bave ili zbog percepcije da su različiti. Panelisti i učesnici su razmatrali i mogućnosti zajedničkog djelovanja u suočavanju sa izazovima koje govor mržnje nosi sa sobom.
Rezidentni koordinator UN u Crnoj Gori, Piter Lundberg istakao je da Crna Gora bilježi porast govora mržnje, navodeći da je riječ o problemu globalnih razmjera.
„Nažalost, svjedočimo globalnom rastu dezinformacija, lažnih vijesti i narativa koji izazivaju podjele koji vode direktno do diskriminacije, govora mržnje, pa čak i do zločina iz mržnje. Obim i uticaj danas, posebno sa društvenim medijima kao globalnom platformom za širenje mržnje, su veći i rastu brže nego ikad. Zbog toga su Ujedinjene nacije UN 2019. godine usvojile Globalnu strategiju i akcioni plan o govoru mržnje u okviru kojega nastojimo da, u saradnji sa partnerima, preduzmemo akcije usmjerene na borbu protiv govora mržnje. Jer borba rotiv govora mržnje je posao svih nas.“ – kazao je Lundberg, navodeći da suprotstavljanje govoru mržnje ne predstavlja ograničavanje slobode izražavanja na proizvoljan ili nezakonit način, već sprečavanje da mržnja eskalira u diskriminaciju, neprijateljstvo i nasilje.
Ministar ljudskih i manjinskih prava, Fatmir Đeka istakao je da Crna Gora nastoji da zadrži svoj evropski put i da unaprijedi poštovanje ljudskih prava u svom društvu i da istrajava u jačanju tolerancije i prihvatanju različitosti.
„Govor mržnje treba smanjivati svakodnevno, okrećući se sadržajima koji mogu doprinijeti našoj daljoj edukaciji, opštoj kulturi, podizanju svijesti o esencijalnim stvarima. Svemu negativnom dodatno dajemo na značaju ponavljajući rečeno, zato je potrebno da suzbijamo negativne pojave u društvu. Pokretači svake promjene bilo dobre ili loše smo mi sami.“ – kazao je Đeka.
Učesnici skupa čuli su svjedočanstva panelista koji su bili izloženi različitim oblicima govora mržnje, među kojima su, između ostlog, bili pripadnici pripadnici romske zajednice, LGBT zajednice, osoba sa invaliditetom.
„Bojim se da živimo normalizaciju govora mržnje i to je ono što me veoma brine. Govor mržnje je prije svega ponižavanje i potiranje onog dugog, ko je drugačiji i ko je različit i krajnje je vrijeme da se ova tema ozbiljno otvori.“ – kazala je Sabina Talović iz Pljevalja koja je bila žrtva govora mržnje.
Dan ljudskih prava obilježava se svake godine u znak sjećanja na 10. decembar 1948. godine kada su države članice Ujedinjenih nacija jednoglasno usvojile Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima. Od tada, Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima predstavlja osnov za sistem koji promoviše i štiti prava svih ljudi na svijetu.
1 od 5
Saopštenje za javnost
13 April 2023
Krivokapić i Lundberg potpisali Okvir saradnje Vlade i UN za održivi razvoj 2023-2027.
Podgorica, 20. jul 2022.
Ministar vanjskih poslova Ranko Krivokapić i rezidentni koordinator sistema UN-a u Crnoj Gori Piter Lundberg potpisali su danas Okvir saradnje Vlade Crne Gore i Ujedinjenih nacija za održivi razvoj UNSDCF 2023-2027.
Ministar Krivokapić je kazao da su narednih pet godina ključne za saradnju Crne Gore sa UN i EU, te da bi bilo korisno da dva paralelna puta pretvorimo u jedinstveni put, koji ćemo završiti 2027. članstvom u Evropskoj uniji.
Šef crnogorske diplomatije je istakao da glavna dobit svih angažmana Crne Gore sa Ujedinjenim nacijama, kao i evroatlantskim partnerima jeste puno razumijevanje.
Mi se osjećamo kao država koja ima puno razumijevanje na svom putu evropskih integracija, na dostojanstvenom članstvu u UN, kao i na pripadanju evroatlantskoj zajednici – kazao je Krivokapić. On je naglasio da to razumijevanje, za nas, nije manje važno od višestruke pomoći koju dobijamo u oblastima koje modernizuju naše društvo, dodavši da je broj zemalja i agencija koje nas podržavaju iznad svakog očekivanja.
Ističući da socijalna inkluzija predstavlja dio načina postojanja malih zajednica, Krivokapić je kazao da one opstaju na solidarnosti i povezanosti koja nije samo ekonomska i socijalna, već ima i emotivnu notu koja daje puni osjećaj življenja u jednom društvu.
Govoreći o paralelnom procesu evropske integracije, on je kazao da nema više vremena za odlaganje, te da je brodu koji zna gdje putuje svaki vjetar dobar, dok brodu koji ne zna gdje putuje nema dobrog vjetra.
Naš put jeste EU, ali taj put ne može biti bezgraničan, taj put mora imati svoje vremenske okvire postavljene za Crnu Goru, kroz stalne reforme koje su ostvarljive u narednom petogodišnjem periodu, ali i kraćem od toga – kazao je Krivokapić.
Rezidentni koordinator sistema UN-a u Crnoj Gori Lundberg rekao je da Okvir saradnje UN za održivi razvoj koji smo danas zajednički usvojili predstavlja temelje saradnje Crne Gore i Ujedinjnih nacija u narednih pet godina.
Ova vizija razvoja, zasnovana na zajednički identifikovanim razvojnim prioritetima, biće snažan podsticaj ubrzanju ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja, a samim tim i procesa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji – kazao je Lundberg, ističući da će u tom procesu izuzetno važnu ulogu igrati Fond za ubrzani razvoj Crne Gore, finansijski alat nove generacije koji ima za cilj objedinjavanje donatorskih sredstava za rješavanje krupnih razvojnih izazova.
Danas je održan i sastanak Nadzornog odbora za praćenje implementacije Integrisanog programa UN-a (UNDAF) 2017-2022.
Danas je održan i sastanak Nadzornog odbora za praćenje implementacije Integrisanog programa UN-a (UNDAF) 2017-2022.
1 od 5
Najnoviji izvori
1 / 9
Izvori
24 March 2023
1 / 9